Vad gör vi nu? - Henriksson, Göran; Haglund, Bo JA (Socialmedicinsk tidskrift, 2019)
Under de senaste två-tre decennierna har vi kunnat se konturerna av ett nytt folkhälsoarbete version 2.0 växa fram. I denna uppgradering återuppstår intresset för det omgivande samhället, framför allt i betydelsen av hur ekonomiska och politiska faktorer, ovanför den enskilda individens huvud, påverkar fördelningen av hälsa och sjukdom inom en befolkning. Ojämlikhet i hälsa har blivit ett av de dominerande forskningsfälten inom folkhälsovetenskaplig forskning och avspeglar sig även i många policydokument som rör folkhälsoområdet. <span style="font-family: ’Calibri’,sans-serif; font-size: 12pt; mso-fareast-font-family: ’Arial Unicode MS’; mso-ansi-language: SV; mso-fareast-language: EN-US; mso-bidi-language: AR-SA; mso-ascii-theme-font: minor-latin; mso-hansi-theme-font: minor-latin; mso-bidi-font-family: ’Times New Roman’;">Insikten om folkhälsoarbetets politiska karaktär har vunnit terräng mycket tack vare den kunskap om sambanden mellan människors livsvillkor och deras hälsotillstånd som genererats inom detta område. I viss mån har denna kunskap påverkat policyutvecklingen inom hälsopolitiken.