Pedagogisk dokumentation i tillblivelse - Dahlberg, Gunilla; Elfström, Ingela (Pedagogisk forskning i Sverige, 2015)
Diskursen om pedagogisk dokumentation med inspiration från de kommunala förskolorna i den italienska staden Reggio Emilia färdas idag runt världen. Att denna diskurs blivit så framträdande kan till stor del ses som en motkraft mot den reformutveckling som sedan 80-talet pågått inom utbildningssystemet, inte bara i Sverige, utan även internationellt. En reformutveckling som kan kopplas till den globala ekonomiska konkurrensen och som tagit sig uttryck i en ny styrningsrationalitet och nya styrningsmodeller. Styrningsmodeller som idag alltmer kopplas till ledarskapsfilosofier som ”new public management”, ”total quality management” och ”public choice”. I Sverige har pedagogisk dokumentation på många håll blivit en del av förskolans bedömningskultur, men inte alltid med förankring i dess filosofiska och teoretiska utgångspunkter, med risk för att den då enbart blir teknik och att den tappar sin progressiva kraft. Mot denna bakgrund är artikelns syfte att beskriva den förståelse och de konstruktioner av dokumentation som sedan slutet av 80-talet växt fram inom forskningsgruppen för förskoledidaktik vid Lärarhögskolan (numera Stockholms universitet). Att denna forskningsgrupps förståelse och konstruktion av pedagogisk dokumentation tas som för artikeln hör ihop med att forskningsgruppen sedan slutet av 80-talet stått i nära dialog med verksamheten i Reggio Emilia och att de konstruktioner av pedagogisk dokumentation som gruppen genom sin forskning mejslat fram närmast blivit skolbildande för forskning kring pedagogisk dokumentation. I artikeln beskrivs tre konstruktioner av pedagogisk dokumentation som genererats inom forskningsmiljön: pedagogisk dokumentation som reflekterande praktik och formativ utvärdering; pedagogisk dokumentation som redskap för att utmana dominerande diskurser och pedagogisk dokumentation som transformativ kraft.