Logopedens arbete med vuxna utvecklingsstörda - Hill, Kerstin (Socialmedicinsk tidskrift, 1989)
I och med omsorgslagen 1967 gavs alla utvecklingsstörda lagstadgad rätt till undervisning och sysselsättning. En ny omsorgslag kom 1986 och den bygger vidare på principer som helhetssyn, integritet, medinflytande och individualisering. Många utvecklingsstörda har brister i sin förmåga att kommunicera som negativt påverkar deras möjligheter till bl a medinflytande och normalisering. Av de utvecklingsstörda har ca 70 % tal- och språkstörningar. Av de gravt utvecklingsstörda har ca 90 % tal- och språkstörningar (5). Graden och arten av tal- och språkhandikapp är inte direkt korrelerat till grad och art av utvecklingsstörning. Detta kan bero på att förståndshandikappat i sig ger en språklig försening, men att en talskada kan finnas utöver detta. En talskada drabbar hjärnans förmåga att neurologiskt-motoriskt koppla och omkoppla språkliga signaler. En talskada kan vara kopplad till tilläggsdiagnosen CP skada men kan finnas utan att något rörelsehinder föreligger. Det finns idag stora kunskaper hos logopeder att diagnostisera tal- och språkrubbningar. Diagnostiseringen som i allmänhet bygger på neuropsykologisk/neurolingvistisk grund, tar hänsyn till vad man idag vet om hur hjärnan bygger upp ett språk och hur olika språkstörningar yttrar sig. Den språkliga utredningen leder inte bara till en diagnos utan gör det möjligt för logopeden att ge en individuellt anpassad behandling.