Utvecklingen av folkhälsoutbildning i Norden i ett europeiskt perspektiv - Haglund, Bo J A; Jansson, Bjarne (Socialmedicinsk tidskrift, 2000)
Under 1980-talet fick ämnet folkhälsovetenskap en allt större uppmärksamhet i de nordiska länderna. En folkhälsovetenskaplig utbildning kom att anses som ett viktigt redskap för att förbättra folkhälsa och sprida strategier för folkhälsoarbetet. Utvecklingen med allt fler högskolor som erbjuder folkhälsovetenskaplig utbildning har fortsatt under 1990-talet. I den här artikeln om utvecklingen av utbildning i folkhälsovetenskap i Norden har vi använt oss av några kartläggningar som utförts av dels Rimpelä och dels Haglund och Macdonald. För en uppdatering av aktuellt läge för folkhälsovetenskaplig utbildning i Europa har webbsidor med EU stödd utbildning i folkhälsovetenskap studerats. Ett skäl till förändringen kan vara att en rad nya aktörer har trätt fram på den internationella arenan vid sidan om WHO, som Världsbanken och europeiska unionen. Nya idéer väcks som t ex att man bör investera i en långsiktig hälsoutveckling, samhällsplanering med välfärdsbokslut eller folkhälsobokslut. Detta ställer nya krav både på omfattning och innehåll i dem folkhälsovetenskapliga utbildningen vid universitet och högskolor.