Läkemedelsepidemiologi - Bergman, Ulf (Socialmedicinsk tidskrift, 1992)
Läkemedelsepidemiologisk metodik har blivit ett viktigt komplement till sedvanliga farmakologiska och kliniska metoder för värdering av läkemedelseffekter och bieffekter. Aggregerade data över försäljning och förskrivning av läkemedel ger en god bild av läkemedelsanvändningen i Sverige, uppdelad på ålder, kön och diagnos. Med uppgifter från biverknings-, cancer-, missbildnings- och patientregister har dessa aggregerade data kunnat användas i hypotesgenererande studier. Hypotestestande läkemedelsepidemiologiska studier fordrar dock oftast att sjukdomsförekomsten kan relateras till läkemedelsanvändningen på individnivå. Receptregistrering i definierade delar av befolkningen i Sverige (Jämtland/Tierp) på individnivå har skapat goda förutsättningar för att genomföra "recordlinkage" studier med läkemedel, dvs att på individnivå koppla läkemedelsutköp till befintliga diagnosregister från sluten vård. Med avidentfinierat material kan sedan läkemedelsepidemiologiska och hälsoekonomiska analyser ske på andra platser. I epidemiologiska undersökningar är "datafångsten" det mest kritiska elementet. Via Apoteksbolagets terminalsystem har vi i Sverige högsta tänkbara kvalitet på primärmaterialet (recepten) för läkemedelsepidemiologiska studier och möjligheter att skapa tillräckliga befolkningsunderlag (miljoner) för att kunna täcka behovet för de flesta frågeställningar med läkemedel. Då få andra länder har lika goda förutsättningar att med teknik och kunnande öka säkerheten vid användningen av läkemedel är det angeläget att Sverige bidrar med att göra en insats i ett internationellt samarbete av stort intresse för såväl i- som u-länder. För att öka säkerheten och rationaliteten vid användningen av läkemedel i Sverige avvaktas nu förslag från den av regeringen tillsatta "Utredningen om ett centrum för läkemedelsepidemilogi och utveckling av läkemedelsterapier" (GULT) (Dir.1990:72)1992.