Sundhetspolitik og lokal samfundsmedicin : - en kritisk analyse af den primaere sundhedstjeneste på baggrund af erfaringer fra Naestved projekterne. - Gannik, Dorte; Jespersen, Marianne; Krasnik, Allan; Launsö, Laila; Saelan, Henrik (Socialmedicinsk tidskrift, 1981)
Från att ha varit en privat- och familjeangelägenhet har sjukdom och hälsa i ökande grad blivit en samhällsekonomisk angelägenhet. Samhällsproblemet "sjukdom" uppfattas fortfarande som somatiska, psykiska och beteendemässiga problem eller handikapp hos enskilda individer. Den strukturella uppbyggnaden av såväl primär- som sekundärvård är konstruerad för att behandla individuella hälsoproblem med individinriktade åtgärder. Det är de professionella grupperna inom hälso- och sjukvården som definierar vilka problem som är relevanta att arbeta med och vilka (be)handlingar som erbjudes användarna inom det auktoriserade systemet. Det har under 1970-talet varit en stark tillväxt av antalet alternativa behandlare och lokala intresseföreningar (hälsogrupper) i frisk- och hälsovård. Dessa tendenser kan delvis ses som ett återinförande av tjänster inom hälso- och sjukvård i privatekonomisk regi, delvis betingat av upplevd otillfredsställelse med den offentliga sjukvården. Artikeln diskuterar orsaker till och konsekvenser av denna tendens. Hälsoväsendets rätt att definiera mål och medel bygger på ett antagande om att det existerar en intressegemenskap mellan professionella hälsoarbetare, politiker, administratörer och utnyttjare av hälso- och sjukvård. Undersökningsresultaten som presenteras i artikeln motsätter sig rimligheten av ett sådant generellt antagande.